>> חברים בקבוצה של mako גאווה בפייסבוק? הצטרפו עכשיו
![גייז (צילום: Thinkstock) גייז (צילום: Thinkstock)](https://img.mako.co.il/2012/03/29/80375206_c.jpg)
בחודש שעבר התקבלו המלצות הוועדה המייעצת בעניין הליכי פונדקאות בישראל ומחוצה לה, המתייחסות להליכי פונדקאות בישראל ובחו"ל. המטרה הייתה, בין היתר, להתאים את החוק שנחקק לפני 15 שנה לרוח התקופה – בה יותר ויותר הומואים הופכים להורים.
התגובות היו חלוקות: יש שטענו, כי מדובר בתקדים חשוב ובהכרה בזכויות של הומואים וזוגות חד מיניים. מנגד, מהר מאד עלו טענות מצד גורמים בקהילה הגאה, שראו בהמלצות הוועדה כמפלות ופוגעות בזכות של הומואים להיות הורים.
עו"ד דנה מגדסי, העוסקת בתחום הסדרת המעמד לילודים במסגרת הליכי פונדקאות ובעלת חברה המעניקה ייעוץ משפטי וליווי של הורים מיועדים בהלכי פונדקאות בחו"ל, מסבירה את תמצית המלצות הוועדה בהקשר של חד הוריים וחד מיניים.
פונדקאות בישראל לחד מיניים: תלוי בטוב ליבה של האם
בנוגע להליכי פונדקאות לחד הוריים או לזוגות הומוסקסואליים הומלץ לאשר לאבות חד הוריים או זוגות חד מיניים לבצע את ההליך בישראל, אך במסגרת מסלול חדש – על בסיס אלטרואיסטי. המשמעות: לפונדקאית לא תהיה אפשרות לקבל שכר עבור שירותיה אלא רק סכום לכיסוי הוצאותיה, שיהיה מבוקר על ידי ועדת ההסכמים לנשיאת עוברים (כפי שנהוג כיום באוסטרליה ואנגליה).
![דנה מגדסי (צילום: תומר ושחר צלמים) דנה מגדסי (צילום: תומר ושחר צלמים)](https://img.mako.co.il/2012/12/23/dadadadaad_b.jpg)
במקרה זה תאפשר הוועדה בשימוש בקרבה משפחתית לא ישירה. אם, אחות, נכדה, סבתא של האב הביולוגי לא תוכלנה לשמש כפונדקאיות עבורו אולם היה והזרע ביצירת העובר יהיה של בן זוגו, יוכלו בני הזוג לעשות שימוש באחות בן הזוג שלא נתן זרעו, לשמש כפונדקאית עבורם.
חשוב לציין, כי המסלול האלטרואיסטי טומן בתוכו סכנות רבות שעיקרן בסירוב הפונדקאית לוותר על הילוד לאחר הלידה, שכן ברגע שהוגדר המסלול כאלטרואיסטי הפונדקאית אמורה לבצע את ההליך מטוב ליבה ומידותיה המוסריות של הענקה ואהבה. במצב דברים זה, לשינוי דעתה של הפונדקאית, משמעות גדולה ביותר והדבר עשוי להביא למקרים של סירוב לוותר על התינוק לאחר היוולדו. באנגליה כיום, נהוגה שיטת הפונדקאות האלטרואיסטית וקיים איסור מפורש לשלם שכר לפונדקאית עבור שירותיה. הפונדקאית באנגליה מבצעת את ההליך בשל רצונה להעניק מעצמה לאחרים ולא בשל סיבה כלכלית.
הלכה למעשה, מקרים רבים נדונו בפסיקה האנגלית בהם פונדקאיות סרבו להעביר את הילד להוריו הביולוגיים. גם בתי המשפט אישרו זאת והחוק באנגליה תוקן בהתאם, כי רק בחלוף 6 שבועות יכולה הפונדקאית לוותר לגמרי על זכויותיה בילוד ולמעשה מתירים לה 6 שבועות "להתחרט" על מנת לוודא שאכן היא ביצעה את ההליך מתוך רצון כן לעזור והוויתור על הילוד הוא ויתור אמיתי.
מדווחים מקרים רבים באנגליה שבהם הפונדקאית מתחרטת והתינוק נותר אצלה, למרות שאין לה קשר גנטי אליו והאב המיועד מחויב במזונותיו והוא אבי התינוק לכל דבר מבחינה משפטית.
המסקנה: יש לברך על המלצות הוועדה שהכירו בזכותם של חד הוריים או זוגות חד מיניים למשפחה, אך המסלול האלטרואיסטי אינו מביא בשורות טובות בנושא וכי השמחה לשינוי אמיתי היתה מוקדמת. אי אפשר שלא לחשוד כי המלצות מעין אלה נועדו לסתימת פיות ולהענקת תחושה (פיקטיבית, לדעתי) של צעד למען הקהילה, כאשר בפועל המצב בעייתי ביותר.
פונדקאות בחו"ל: יותר יקר, סיבוכים משפטיים חדשים
במצב המשפטי הקיים כיום בהליכי פונדקאות בחו"ל, לאחר הלידה על ההורה המיועד להישאר בחו"ל כחודש, לצורך סיום ההליכים המשפטיים בישראל שבסיומם מקבל ההורה המיועד פסק דין הצהרתי מאת בית המשפט לענייני משפחה בישראל, הקובע כי הוא אבי הקטין.
במהלך חודש זה מתעוררים קשיים גדולים, טבעיים, של הורה חדש. העובדה שקשיים אלה מתעוררים רחוק מהמשפחה והסביבה המוכרת לנו, מקשה עוד יותר על ההתמודדות.
במסגרת המלצות הוועדה, הוצע מסלול "מהיר" לחזרה ארצה עם הילד. המסלול ה"מהיר" אינו מבחין בין זוגות הטרוסקסואלים לזוגות חד מיניים או חד הוריים. כמובן שגם להמלצה זו "עוקץ" משלה – הוועדה מורה על ביצוע ההליך במרפאות מוכרות ומאושרות על ידי השלטונות בישראל.
ברור הוא כי אישור והכרה של מרפאות אלה כרוך בבירוקרטיה רבה ועלויות רבות לצורך התאמת המרפאות "לסטנדרט שנחשב בישראל כראוי" (חשוב לציין כי מרבית המרפאות הפרטיות בהודו הינן בסטנדרט גבוה ביותר ואינו נופל מסטנדרט ישראלי). ברור גם, כי ההורים המיועדים יצטרכו לשאת בנטל הכלכלי לקבלת אישורים אלה וכפועל יוצא, המחירים של ההליך בחו"ל עשויים להתייקר.
לכן, על פניו נראה כאילו המלצות הוועדה הטיבו עם חד הוריים ובני זוג מאותו מין, אלא שהלכה למעשה השינוי עוד רחוק. כשהוא יגיע, לא נראה כי יביא עימו בשורות משמחות להורים המיועדים אלא קשיים משפטיים שונים מאלה שעומדים בפניהם כיום.
כותבת המאמר הינה עו"ד העוסקת בתחום הסדרת המעמד לילודים במסגרת הליכי פונדקאות ובעלת חברה המעניקה ייעוץ משפטי וליווי של הורים מיועדים בהלכי פונדקאות בחו"ל.
למידע נוסף או ניתן לפנות ישירות לעו"ד דנה מגדסי בכתובת magdassi@netvision.net.il