הצלילה הראשונה אי פעם בקרקעית האוקיינוס האנטארקטי: ארגון גרינפיס למען איכות הסביבה מפרסם תיעוד מקרקעית האוקיינוס סמוך לאנטארקטיקה, באזור בו לא צללו מעולם. הצילומים הם חלק מקפיין חדש במסגרת הקמת שמורת הטבע הימית הגדולה בעולם - שתתפרש על פני שטח של 1.8 מיליון קמ"ר. ג'ון הוקאבר, ביולוג ימי אמריקני שניווט את הצוללת, מספר: "זה היה נהדר לראות איך קרקעית הים מרוצפת חיים".
לסיפורים הכי מעניינים והכי חמים – הצטרפו לפייסבוק שלנו
"הצלילה הראשונה שלנו באוקיינוס האנטארקטי הייתה מדהימה. לא לגמרי ידעתי למה לצפות", סיפר הוקאבר והסביר את חשיבות הפרויקט החדש לשמירה על הסביבה ועל שמורות הטבע בעולם: "אנו מקווים שהעבודה שאנחנו עושים כאן מראה בדיוק מדוע חשוב לשמור על המערכת האקולוגית היקרה הזאת".
!["מעולם אדם לא צלל בשמורה הזו" (צילום: גרין פיס) "מעולם אדם לא צלל בשמורה הזו" (צילום: גרין פיס)](https://img.mako.co.il/2018/01/25/952234_I.jpg)
ד"ר סוזאן לוקהארט, ביולוגית שמתמחה באנטארקטיקה, שהתה אף היא בצוללת הדו-מושבית וסיפרה על ממצאי הצלילה: "הצילומים שאספנו מקרקעית הים נותנים לנו אינדקציה ברורה לגבי קיומה של מערכת אקולוגית ימית רגישה". היא הדגישה את הצורך במחקר על מנת להגן על שמורות טבע מפני התערבות של בני האדם ואמרה כי "נמשיך בחקר הקרקעית על מנת שנוכל לקבוע האם ישנם אזורים אותם צריך לתעדף בהגנה מפני דיג מסחרי".
מומחים מסבירים כי שמורות טבע ימיות יסייעו בשיקום אוכלוסיות דגים בעולם, בעידוד גיוון ביולוגי חיוני ובאבטחת מזון עבור מיליארדי אנשים.
![פינגווינים באנטרקטיקה (צילום: גרין פיס) פינגווינים באנטרקטיקה (צילום: גרין פיס)](https://img.mako.co.il/2018/01/25/952241_I.jpg)
![לווייתנים בקוטב הדרומי (צילום: גרין פיס) לווייתנים בקוטב הדרומי (צילום: גרין פיס)](https://img.mako.co.il/2018/01/25/952255_I.jpg)
משלחת גרינפיס נמצאת בימים אלו באנטארקטיקה ותשהה באזור כ-3 חודשים במטרה לתעד את הקשיים של חיות הבר באזור, הנגרמים כתוצאה משינוי האקלים, דיג יתר וזיהום הים. מטרת המחקר היא לשכנע את הציבור לגלות אחריות ולשמור על איכות הסביבה.
![משלחת גרינפיס (צילום: גרין פיס) משלחת גרינפיס (צילום: גרין פיס)](https://img.mako.co.il/2018/01/25/952248_I.jpg)
הקמפיין החדש שקורא להגן על המרחב הימי וחיות הבר בקוטב הדרומי, הוא המשך לקמפיינים קודמים של הארגון שיצרו שינוי סביבתי משמעותי. בשנות ה-80, כשחברות גז ונפט החלו לשים עין על משאבי הטבע הנמצאים מתחת לאנטארקטיקה, מיליוני אנשים יצאו למחות על מנת לעצור את הקידוחים והפגיעה בסביבה.
בסוף שנת 1991 התנועה להגנה על אנטארקטיקה בהובלת גרינפיס השיגה את מבוקשה ונאסר על תעשיות מזהמות לקדוח בכל היבשת.