יבוא הנפט הישראלי מאזרבייג'ן במחצית הראשונה של 2024 זינק ב-55%. היבוא הסתכם ב־1.583 מיליון טונות תמורת כ־989 מיליון דולר. כך עולה מנתוני לשכת המכס של אזרבייג'ן.
על אף מלחמת חרבות ברזל ואופן יצוא הנפט האזרבייג'ני לישראל דרך צינור באקו־טביליסי־ג'ייהאן (BTC), שבסיומו מועמס הנפט על מכליות מטורקיה לנמל חיפה, ישראל עלתה מהמקום השלישי בטבלת יצוא הנפט האזרבייג'ני במחצית הראשונה של השנה שעברה, למקום השני השנה. ככלל, בין החודשים ינואר־יוני, ישראל היוותה יעד של 14% מיצוא הנפט של אזרבייג'ן. לפניה עמדה רק איטליה עם 4.273 מיליון טונות.
למרות האמברגו של טורקיה - יבוא הנפט מאזרבייג'ן נמשך ללא הפסקה, על אף התלות בנמלים בטורקיה. בינואר בלבד, למשל, ישראל כבשה את המקום הראשון בטבלת יעדי יצוא הנפט של אזרבייג'ן, עם 523.5 אלף טונות בשווי כ־297 מיליון דולר.
![נתניהו באתר ההנצחה לקורבנות המלחמות באזרבייג'ן (צילום: חיים צח / לע"מ) נתניהו באתר ההנצחה לקורבנות המלחמות באזרבייג'ן (צילום: חיים צח / לע"מ)](https://img.mako.co.il/2016/12/14/827437_I.jpg)
זאת, לאחר שבין ינואר לנובמבר 2023 ישראל דורגה במקום השני, עם 2.24 מיליון טונות בכ־1.38 מיליארד דולר. אזרבייג'ן היא ספקית נפט משמעותית של ישראל לצד קזחסטן, כאשר בין המקורות הנוספים נמנית, למשל, ניגריה.
הסיבה שטורקיה לא פוגעת באספקה לישראל אינה טמונה באינטרסים של ירושלים, אלא של באקו. לנשיא אזרבייג'ן אילהם אלייב יש מערכת יחסים מצוינת עם ראש הממשלה בנימין נתניהו, אך לא פחות מכך גם עם נשיא טורקיה רג'פ טאייפ ארדואן שלא שש לנקוט בפעולה שתפגע ישירות באינטרסים של ידידו הטוב אלייב.
ככלל, יחסי אנקרה־באקו הם עמוקים, ומתבססים על רעיון "אומה אחת, שתי מדינות". האזרבייג'נים הם עם טורקי, בדומה לקזחים ולאוזבקים, אבל קרובים יותר מכולם לאנקרה - ומכאן עומק הקשר.
סוגיה מעניינת היא שטורקיה עצמה, בניגוד לישראל, אינה לקוחה משמעותית של נפט אזרבייג'ן. מנתוני המכס האזרבייג'ני על אודות המחצית הראשונה של 2024 עולה כי טורקיה מדורגת רק במקום ה־13, עם כ־240 אלף טונות נפט. כלומר, עם כל הקשרים בין אנקרה לבין באקו, ישראל מייבאת פי 6.5 נפט מאזרבייג'ן יותר מטורקיה
תחום שבו ישראל וטורקיה הן ספקיות משמעותיות של אזרבייג'ן, במיוחד ישראל, הוא האמל"ח. אלו מתוצרת ישראלית כוללים מנעד רב של מוצרים: החל מהחימוש המשוטט "הארופ", דרך טילי "לורה" ועד רכישת מערכת ההגנה האווירית "ברק MX" מהתעשייה האווירית בחודש נובמבר תמורת 1.2 מיליארד דולר. לכך ניתן להוסיף, לדוגמה, מכירת שני לווינים שביצעה התעשייה האווירית לאזרבייג'ן בחודש אוקטובר תמורת 120 מיליון דולר.