בזמן שישראל חווה את המשבר הכלכלית החמור ביותר בתולדותיה, דוח מבקר המדינה שמתפרסם היום (שני) חושף כי העלות המוערכת של פרויקט הקמת משרד ומעון חדשים לראש הממשלה תגיע ל-1.2 מיליארד שקלים. כשהמיזם אושר בשנת 2009 העלות הוערכה בחצי, 650 מיליון שקלים. הפרויקט תקוע ואנגלמן מפנה אצבע מאשימה גם על העיכוב וגם על בזבוז משאבים.
לעדכונים נוספים ושליחת הסיפורים שלכם - היכנסו לעמוד הפייסבוק של החדשות
פרויקט "אלמוג" לבניית מתחם חדש בקריית הממשלה בירושלים ובו משרד ראש הממשלה ומעון רשמי אושר עוד בימי ראש הממשלה לשעבר אולמרט. בתחילת כהונתו היה זה רה"מ נתניהו שהקפיא את המיזם ואולם ב-2014 החליטה ממשלתו לשוב ולקדם אותו. ארבע שנים לאחר ההחלטה כי המתחם יוקדם "במועד קרוב", עת ביצע מבקר המדינה את הביקורת תכנון הפרויקט לא הושלם, טרם החלו בבנייה וההיתכנות שלו לצאת בכלל אל הפועל מוטלת בספק.
את האשמה על העיכוב בפרויקט מטיל אנגלמן במידה רבה על שירות הביטחון הכללי. מדצמבר 2015 ועד סוף שנת 2018, גילה המבקר, גיבש שב"כ את עמדתו המקצועית בנוגע לפרויקט על בסיס מידע תכנוני המעודכן לשנת 2007 ושלא כולל את השינוי בכניסה לעיר והרכבת הקלה. שב"כ התוודע לשינויים רק בסוף 2018, אז הסתבר לו כי הם גורמים קושי ביטחוני, הפרויקט הוקפא וכעת נשקלת הקמתו במקום חלופי.
![בית ראש הממשלה, ארכיון בית ראש הממשלה, ארכיון](https://img.mako.co.il/2016/12/21/829931_I.jpg)
המבקר טוען בדו"ח כי העיכוב בהקמת המעון מסכן אינטרסים לאומיים, בינתיים בכל מקרה אי ההקמה כבר כוללת עלויות כשלעצמה. 6.5 מיליון שקלים הושקעו בתכנון האדריכלי, באם יוחלט להקים את המעון במקום חלופי, יהיה צורך בתכנון מחדש. בינתיים יש בכל מקרה צורך למיגון מנוסף בית ראש הממשלה והדבר צפוי לעלות 50 מיליון שקלים.
"השיהוי בבדיקת המידע התכנוני גרם לבזבוז זמן יקר וירידה לטמיון של משאבים כספיים ושאינם כספיים", כותב אנגלמן בדוח בביקורת חריפה על השב"כ. ביקורת נוספת מופנית אליו על כך שרק בינואר 2017 יזם בחינה עדכנית של דרישות המיגון, בסך 270 מיליון שקלים, כך שבמשך שנה וחצי תוכנן הפרויקט תחת הנחיות מיגון שגויות ונדרשו שמונה חודשים נוספים לתקן את התוכנית בהתאם לדרישות המיגון החדשות.
![הצהרת ראש הממשלה נתניהו ושר הביטחון גנץ (צילום: n12) הצהרת ראש הממשלה נתניהו ושר הביטחון גנץ (צילום: n12)](https://img.mako.co.il/2020/07/27/in_bbbbbbb.mxf_1_i.jpg)
במל"ל ובמשרד האוצר גם הטיח המבקר ביקורת על כך שלא סיפקו לאדריכלים את המידע המלא לתכנון וכן מצא המבקר כי הוועדה להסרת חסמים שהוקמה ב-2014 לקידום הפרויקט לא קיימה שום ישיבה עד למועד הבדיקה ב-2019. זאת, על אף שעולה מהביקורת כי ישנם חסמים משמעותיים בפני בניית המתחם החדש למשרד ולמעון ראש הממשלה.
תגובת שב"כ: "שירות הביטחון הכללי פעל באופן מקצועי לאפיון דרישות הביטחון כנגד שלל האיומים המצויים במסגרת יעודו ואחריותו בפרוייקט הקמת מעון ומשרד ראש הממשלה, וגיבש עמדתו למתן מענה לאיומים אלו.
"הטענה המועלית בדוח בדבר עיכובים במימוש הפרויקט בשל התמשכות טיפולי השב"כ, הינה משוללת כל יסוד. כלל הפעולות המקצועיות, הענייניות והמהירות שביצע שב"כ במסגרת אחריותו, פורטו במענה שהועבר למשרד מבקר המדינה ולצערנו לא באו לידי ביטוי בחלקים שפורסמו לציבור.
"דוח מבקר המדינה מצא כי המידע התכנוני הרלוונטי הנוגע לתכנית הפיתוח של האיזור בו צפוי להיות מוקם מעון ומשרד ראש הממשלה לא הובא על ידי המנהלת שהיתה מופקדת על כך, באופן סדור, עקבי ומלא לידיעת שב"כ.
"נדגיש כי מדובר בפרוייקט המנוהל בידי מנהלת מקצועית בראשות המל"ל. שב"כ לא נדרש ואין זה באחריותו לבצע בחינה של הבינוי העתידי בסביבה המקיפה של הפרויקט. ידע זה מצוי כולו במנהלת הפרויקט, ואחריות שב"כ היא להצביע על המענים הביטחוניים והאבטחתיים בלבד אל מול האיומים המוגדרים לפרויקט".