לוויין ישראלי חדש בחלל: הלוויין הישראלי החדש "עמוס 4" שוגר לחלל מבסיס בקזחסטן על גבי טיל "זניט" רוסי. לאחר השיגור - המוצלח, כך מקווים - צפוי הלוויין לתפקד ולהעביר שידורים למשך 12 השנים הקרובות. את השיגור העברנו בשידור חי באתר חדשות 2 באינטרנט.
רוצים לקבל עדכונים נוספים? הצטרפו לחדשות 2 בפייסבוק
רק מחר ב-6 בבוקר ניתן יהיה לדעת האם הלווין הוצב במסלול שיועד לו - הוא צריך עוד לעבור מספר שלבים, ורק לאחר שישדר לכדור הארץ, יידעו המפעילים שכל המערכות תקינות. השבוע נחשפו תמונות מרהיבות של הלוויין לפני השיגור.
מנכ"ל התעשייה האווירית, יוסי וייס, אמר: "זהו הישג מרשים נוסף של התעשייה האווירית. עמוס 4 הוא הלוויין הגדול והמשוכלל ביותר שנבנה בישראל. והוא מצטרף ל- "עמוס 2" ו"עמוס 3" של חלל-תקשורת, אשר נבנו גם הם על ידי התע"א. "עמוס 4" נמצא בחזית הטכנולוגיה של לווייני התקשורת בעולם. לתעשייה האווירית, הקבלן הראשי של כל תוכניות הלוויינים במדינת ישראל, הישגים מרשימים ומוכחים של הצלחה בחלל".
"כל הלוויינים עברו את אורך החיים שהובטח ללקוחותינו, ונתנו ביצועים מעבר למצופה. אנו גאים בהישגים אלה המוכיחים את הרמה הטכנולוגית הגבוהה שלנו", הוסיף וייס, "התעשייה האווירית חברה במועדון יוקרתי ומצומצם מאוד של חברות אירוספייס בינלאומיות הבונות ומתפעלות לוויינים בחלל".
!["עמוס 4" שוגר לחלל "עמוס 4" שוגר לחלל](https://img.mako.co.il/2013/09/01/395723pic_I.jpg)
ראש פרויקט פיתוח ובניית "עמוס 4", גיורא עירן, אמר: "על הפרויקט המאתגר במיוחד והמרשים הזה שקד צוות עובדים מדהים שפעל ביצירתיות אדירה, במסירות וחתירה למצוינות, תוך שיתוף פעולה הדוק עם קבלני המשנה שלנו. העשייה שלנו הניבה מערכת לווינית מתקדמת ביותר, ובה פריצות דרך משמעותיות במיוחד אשר מעמידות את התעשייה האווירית ואת מדינת ישראל בעמדה גבוהה במיוחד בתעשיית החלל".
דוד פולק, מנכ"ל חברת חלל תקשורת, אמר לאחר השיגור כי "חברת חלל תקשורת מברכת את התעשייה האווירית על ההישג עד כה בבניית עמוס-4. באמצעות עמוס-4 חברת חלל-תקשורת ממשיכה בצמיחה מהירה ליבשות ולשווקים גדולים וחדשים, והופכת משחקן בינ"ל אזורי לספק תקשורת לווייני בשוק הגלובלי".
![הלוויין שוגר לחלל במועד היסטורי הלוויין שוגר לחלל במועד היסטורי](https://img.mako.co.il/2013/09/01/395109pic_I.jpg)
הלוויין עמוס 4 ימוקם בגובה 36 אלף ק"מ מעל המפגש של קו המשווה עם קו האורך 65 מעלות מזרח, ויספק שירותי תקשורת והפצת אינטרנט למזרח אסיה, רוסיה, המזרח התיכון וסין. הוא פותח עבור חברת חלל תקשורת, הרביעי בסדרת לווייני התקשורת "עמוס", ועלותו נאמדת בכ -365 מיליון דולר.
עמוס 4 מצטרף לעמוס 3,2 ו-5 שכבר שוגרו לחלל ומספקים כיסוי למזרח התיכון, מזרח ומרכז אירופה וכן לאפריקה. שיגורו לחלל אמור לאפשר לחברה המעניקה שירותי תקשורת לווייניים להתפתח לכיוון שווקים חדשים והגדלת טווח התקשורת עד למדינות דרום-מזרח אסיה ובכללן רוסיה.
"לעמוס 4 אלומות ניידות שניתן לכוון אותן להיכן שנמצאים לקוחות החברה מה שיאפשר הפעלת אינטרנט ו'פס רחב' במקומות שלא התחברו או שלא כלכלי לחבר בהם תקשורת אחרת - כמו למשל מרחבים באסיה, אפריקה ורוסיה", אמר מנכ"ל חלל תקשורת דוד פולק.
חברת "חלל תקשורת" סיפקה בעבר דרך עמוס 3 שירותי תקשורת לצבא האמריקני בעירק, שנעזר במערכות הלוויין בעיקר לצורכי התקשרות של חיילים עם משפחותיהם.
25 שנה לשיגור הלוויון הישראלי הראשון
![מה קרה ללויין התקשורת? מה קרה ללויין התקשורת?](https://img.mako.co.il/2015/11/23/395130_I.jpg)
עמוס 4 שוגר לחלל במועד היסטורי כאשר ישראל ובראשה התעשייה האווירית מציינים 25 שנים לשיגור הלווין הישראלי הראשון לחלל - "אופק 1". בכך נכנסה ישראל למועדון היוקרתי "מועדון ה-8", בו היו חברות בעבר רק מעצמות המסוגלות לייצר ולשגר לוויינים לחלל. סדרת לווייני הביון "אופק" משמשים בעיקר כדי לאסוף מודיעין על יעדים רחוקים ממדינת ישראל כגון תוכניות הגרעין של אירן והמתקנים הצבאיים במדבר הסורי. המצלמות בלווייני אופק הן מתוצרת אל-אופ ושימשו גם כבסיס לתכנון מערכות מהטובות בעולם לצילומי ריגול.
תכנית "אופק" פתחה אופקים חדשים לתעשיות ההיי-טק של מדינת ישראל והציבה אתגר אשר רק אומות מעטות, ובמיוחד בגודלה של ישראל, היו מוכנות להתמודד איתו. ממחקר ופיתוח, בניית התשתיות, דרך הכשרת מאות מהנדסים וטכנאים ולאחר מכן בתכנון, בנייה, ניסויים ולבסוף בשיגור עצמאי של הלוויינים.
![כשל מוחלט בלוויין. ארכיון כשל מוחלט בלוויין. ארכיון](https://img.mako.co.il/2015/12/16/395165_I.jpg)
לווייני אופק הם היחידים בעולם שמשוגרים לכיוון מערב, בניגוד לכיוון הסיבוב של כדור הארץ, באופן המקטין את יכולת הנשיאה של המשגר באחוזים ניכרים. שיטת שיגור זו מנוגדת להיגיון ההנדסי והכלכלי ולכן איננה נהוגה בעולם, אך בישראל היא כורח המציאות עקב מיקומה הגאוגרפי. הדבר נעשה כדי שבמקרה של כישלון, הלוויינים לא יפלו על אזורים מיושבים או לידיהן של מדינות ערב השכנות.