בחודשים האחרונים הוסיף חיל האוויר טקטיקה נוספת כחלק מהתקיפות האוויריות בלבנון - "הבום העל-קולי", כך לפי גורמים בצבא. מדובר בקול נפץ אדיר שנוצר ממהירות טיסה גבוהה של מטוס קרב ונשמע למרחק גדול מאוד על הקרקע. למהלך שתי מטרות מרכזיות - להרתיע את הלבנונים, אבל גם לשמר את העליונות האווירית בשמי לבנון ואת היכולת המבצעית.
לפי אותם גורמים, צה"ל החל לגרום לאותם בומים על-קוליים לאחרונה, והוא עושה זאת בדרום לבנון, בעומק המדינה - וגם בשמי ביירות. אחד מהזכורים ביותר הוא אותו בום על-קולי שנשמע מעט לפני נאום נסראללה. מהתגובות שמגיעות מלבנון, נראה שהמטרה להרתיע באמצעות הבום העל-קולי עובדת.
בתיעודים מהמדינה בזמן קולות הפיצוץ העזים, נראים תושבים רבים בביירות מבוהלים ותוהים לפשר הפיצוץ. בישראל מקווים שאותם קולות נפץ ידחפו את הלבנונים ללחוץ על נסראללה שלא לתקוף את ישראל בצורה משמעותית כדי לא להביא למלחמה כוללת.
STRONG Sonic booms in Beirut
— Nafiseh Kohnavard (@nafisehkBBC) July 23, 2024
I hear jets overhead.
4 times in 2 minutes. It sounded like a big explosion
נוסף על כך, אותם גורמים בחיל האוויר מסבירים כי הבומים העל-קוליים מסייעים לישראל ביכולת המבצעית. לדבריהם, הפעילות האווירית במקביל מבלבלת את מערכות ההגנה של טילי הקרקע-אוויר בלבנון. אם במוקד מסוים פועל מטוס קרב (ורק יוצר בום על-קולי), ובמוקד אחר באותו זמן מתבצעת תקיפה - למערכות קשה לזהות במה להתמקד. זה אחד הגורמים שמאפשרים לחיל האוויר לשמור על העליונות האווירית בשמי לבנון.
התגובות בלבנון: "חשבתי שישראל התחילה להפציץ"
כאמור, מלבד בזמן נאום נסראללה, תושבי ביירות שמעו לאחרונה בהזדמנויות נוספות את אותם קולות נפץ. אחת מהן, ג'נא כיואן, סיפרה: "הלכתי באחד מרחובות ביירות כששמעתי קולות של שני פיצוצים רצופים, ולרגע חשבתי שישראל החלה להפציץ אותנו".
"ראיתי עוברי אורח רבים צועקים וממהרים למכוניות שלהם, וחלקם התחילו לרוץ בפחד. פתחתי את הטלפון שלי ונכנסתי ל-X כדי לראות את הדיווחים על הבומים העל-קוליים בלבד". לדבריה, הפאניקה שהיא חווה, כמו רוב התושבים, משפיעה עליה: "החלטתי אחרי מה שקרה להתרחק מהבירה כמה שאפשר ולהישאר בכפר שלי, בהר הלבנון לצד משפחתי, מחשש שהמצב יחמיר".
![תקיפה בלבנון, מטוס חיל האוויר בגבול (צילום: JALAA MAREY/AFP via Getty Images) תקיפה בלבנון, מטוס חיל האוויר בגבול (צילום: JALAA MAREY/AFP via Getty Images)](https://img.mako.co.il/2024/06/19/F35StrikeLebanon_autoOrient_i.jpg)
ריאד פהוג'י, חוקר לענייני ביטחון, אמר: "כשהמטוס טס בגובה נמוך ובמהירות גבוהה, הבום העל-קולי עשוי להביא להשלכות חזקות שעלולות לגרום לניפוץ זכוכית ולנזקים אחרים. המטרה של התופעה הזו היא לעורר פחד וחרדה בקרב הצד השני. השיטה הזו משמשת את הצבא הישראלי כדי להפחיד, להראות את נוכחותו ולהשיג הרתעה".
יו"ר הפרלמנט הלבנוני נביה ברי זעם לפני כמה ימים על הבומים העל קוליים בביירות: "הרגשתי שאני בהוליווד ואף אחד לא אומר כלום, אף אחד לא מדבר על ישראל שנכנסת בלי רשות לשמיים ולאדמה של לבנון. זה לא מעניין. אבל אם חיזבאללה או אמ"ל מעיפים מטוס מנייר אל מעבר לגבול, כולם קמים וצועקים".
"צה"ל מגביר את הנוכחות האווירית בשמי לבנון"
בגזרת לבנון חיל האוויר תוקף באמצעות מטוסי קרב ומל"טים מדי יום. רק אתמול הודיע צה"ל כי הותקפו מבנים צבאיים ומחסן אמצעי לחימה של חיזבאללה במרחבים חנין, עייתא א-שעב, אל-חיאם ובליידא שבדרום לבנון. לפי דיווחים בלבנון, צה"ל הגביר לאחרונה את הנוכחות האווירית בשמי המדינה.
Areas that sonic booms heard this morning in Lebanon as Israeli jets flew low & broke the sound barrier:
— Nafiseh Kohnavard (@nafisehkBBC) July 12, 2024
•Beirut (capital)
•Jounieh (North)
•Byblos (North)
•Matn (North)
•Tripoli (North)
•Akkar (North)
•Roumieh (Northeast) #جدار_الصوت
מנגד, גם חיזבאללה מצליח להשיב אש. הוא מצליח באמצעות כטב"מים לתקוף את ישראל ולעיתים לחדור את מערכות ההגנה האוויריות. רק אתמול מספר כטב"מים חצו לשטח ישראל בגליל העליון - אחד יורט, וכמה אחרים נפלו בשטח ישראל, לא היו נפגעים. בניסיון ליירט את המתקפה, פגע אחד הטילים המיירטים במרכז הטיפולי ההידרותרפי לנכים ובעלי מוגבלויות במועצה האזורית מבואות החרמון והסב לו נזק רב.
![פגיעת שברי מיירט במבואות חרמון פגיעת שברי מיירט במבואות חרמון](https://img.mako.co.il/2024/08/11/pool1108_autoOrient_g.jpg)
מה זה בום על-קולי?
ד"ר נעמה חריט יערי, פיזיקאית גרעינית ממכון דוידסון – וטייסת בעצמה - הסבירה כיצד נוצר הבום העל-קולי. "כשחפץ כלשהו (לרוב כלי טיס) נע באוויר, הוא מחולל שינויי לחץ שהם למעשה גלי קול המתפשטים ממנו והלאה לכל הכיוונים במהירות הקול", היא אומרת. "מהירות הקול אינה קבועה, אלא תלויה בצפיפות האוויר, שבעצמה מושפעת ממשתנים רבים. ביניהם: הגובה, הלחות, הטמפרטורה ועוד".
חריט יערי מסבירה שקול הפיצוץ נוצר ברגע שבו המטוס מקדים את מהירות הקול: "כשהמטוס מגיע למהירות הקול וחוצה אותה למהירות על-קולית נוצר מעין חרוט דמיוני של גלי קול שנמצאים כולם מאחוריו - כי הוא נע מהר יותר מגלי הקול שהיו צריכים להיות לפניו. כלומר הוא משיג אותם. צורת החרוט תלויה במהירות המטוס. ככל שהמטוס טס מהר יותר כך זווית החרוט חדה יותר".