![השופטת אסתר חיות הופכת להיות נשיאת העליון (צילום: פלאש 90 \ Yonatan Sindel, חדשות) השופטת אסתר חיות הופכת להיות נשיאת העליון (צילום: פלאש 90 \ Yonatan Sindel, חדשות)](https://img.mako.co.il/2019/06/13/913655_I.jpg)
נשיאת העליון נאמה באיטליה - ושיגרה מסר לפוליטיקאים בישראל: נשיאת בית המשפט העליון השופטת אסתר חיות נשאה דברים היום (שישי) בפני הסנאט האיטלקי והתייחסה בין היתר ללקחי השואה מהבחינה המשפטית - וגם לקרב הפומבי על עצמאות מערכת המשפט. חיות לא התייחסה מפורשות לחוק הלאום אך הזהירה, בראי ההיסטוריה, ממצבים בהם מערכת החוק מנוצלת לטובת "אידיאולוגיות פוגעניות".
לסיפורים הכי מעניינים והכי חמים – הצטרפו לפייסבוק שלנו
"למרבה הצער ההיסטוריה מלמדת אותנו כמה קל לרתום את המשפט לקידום אידיאולוגיות נוראות ופוגעניות, תוך עיוות דמותו ותכליתו של המשפט כאמצעי לעשיית דין צדק", ציינה חיות, "ניתן לרתום את החוק והמשפט גם ככלי בשירות הרוע". חיות מתארחת בסנאט האיטלקי לכבוד השקת ספר המחקר "Race and Injustice" - ספר שדן בקשר בין מערכת המשפט לחוקים בעלי אופי גזעני וחוקים שביסודם אפליה.
"המשפט על פי התפיסה המקובלת הוא אגד של נורמות וכללים המיועדים לאפשר לבני האדם להתקיים ולחיות יחד כחברה", הסבירה השופטת חיות בדבריה. "המשפט קובע מהי התנהגות מותרת ומהי התנהגות אסורה. בלעדיו, כך אנו נוטים לחשוב, היה החזק משליט את רצונו על החלשים ממנו והחלש היה מוצא את עצמו תמיד מנוצל, מופלה ופגוע".
![בית המשפט העליון בירושלים, ארכיון (צילום: פלאש 90, יוסי זמיר, חדשות) בית המשפט העליון בירושלים, ארכיון (צילום: פלאש 90, יוסי זמיר, חדשות)](https://img.mako.co.il/2019/05/26/725346_B.jpg)
"מחויבים לחיות בחברה טובה, שומרת חוק וצודקת"
במהלך הנאום התייחסה חיות גם לחוקי הגזע נגד היהודים בגרמניה של שנות ה-30 ובאיטליה של אותה תקופה. "ניתן לומר כי שואת היהודים והזוועות שהתרחשו בה על רקע אנטישמי ובשל שנאת האחר, עומדים בניגוד חריף לכל מה שהמשפט אמור לייצג ולממש".
"אחת התובנות החשובות שהפיק העולם כולו בעקבות מלחמת העולם השנייה היא - עד כמה חשובה ההגנה על זכויות האדם ועד כמה חשובה השמירה על כבודו ועל חירותו. ואכן, לאחר המלחמה חרטה איטליה על דגלה וכמוה גם ישראל את ערכי היסוד הדמוקרטיים", אמרה. "עשר שנים לאחר חקיקת חוקי הגזע באיטליה נקבע בחוקת הרפובליקה האיטלקית החובה לשמור על כבודו של כל אדם באשר הוא אדם ואת ערך השוויון ללא הבדל של דת, גזע, מין או דעה פוליטית".
לאחר מכן קשרה חיות את הדברים למדינת ישראל: "את אותם הערכים חרטו על דגלה של מדינת ישראל גם האבות המייסדים שלה במגילת העצמאות ומאוחר יותר בחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו". חיות התייחסה ללקחי השואה ואמרה: "לכן אנו מחויבים כולנו לא רק לשמר את הזיכרון של התקופה האפלה הזו אלא גם לחיות חיים בחברה טובה, שומרת חוק וצודקת תוך הגנה על ערכי יסוד דמוקרטיים המכבדים כל אדם באשר הוא אדם".
חיות לא התייחסה לחוק הלאום ולסערה סביבו אך אמרה כי "המחויבות שלנו להגשים ערכים אלה מוטלת בעיניי במידה רבה עוד יותר על אנשי החוק והמשפט. הערובה לכך שנוכל למלא את תפקידנו זה היא העצמאות השיפוטית, עצמאות זו היא אבן היסוד בבניינה של כל רשות שופטת במדינה דמוקרטית. בהתקיימה יש בידי הרשות השופטת להגן על ערכי היסוד וזכויות האדם ולהגשים בכך את שלטון החוק במובן המהותי של עקרון זה".