בית המשפט המחוזי מרכז הורה לשחרר ממשמורת שוהה בלתי חוקי מניגריה, משום שעוכב על ידי פקחי רשות האוכלוסין וההגירה בשל צבע עורו השחור ("פרופיילינג"). השופטת אפרת פינק קבעה שכפי שהמשטרה אינה רשאית לדרוש מאדם להזדהות על רקע חשד שנובע מחזותו החיצונית, כך גם פקחי ההגירה. על פי פסק הדין, עצם הפנייה לאדם על סמך מאפיינים מולדים שאין לו שליטה עליהם פוגעת בזכויות יסוד חוקתיות והיא משפילה ופוגענית.
הגבר, סמואל מדואביצ'י, איבד את רישיון הישיבה שלו בארץ לאחר שנפרד מבת זוגו הישראלית. לפני כחודשיים הוא נעצר על ידי פקחי ההגירה בזמן שעמד ליד תחנת אוטובוס בנתניה. בית המשפט למשמרות בכלא גבעון דחה את בקשתו להשתחרר, והוא ערער על כך לבית המשפט המחוזי. בפסק הדין שקיבל את ערעורו נכתב כי "מתעורר החשש כי אחד הנימוקים המרכזיים שהובילו לפנייה אל המערער היה בחזותו ככהה עור". נציגי הפרקליטות לא הכחישו זאת ואמרו בדיון כי בהליך האכיפה "הפקחים לקחו בחשבון מספר פרמטרים ובהם מאפיינים הנוגעים לחזותו החיצונית של המערער".
במסגרת פסק הדין נקבע בין היתר כי "פנייה אל אדם רק בשל חזותו עשויה להוביל לפגיעה בלתי מידתית בכבוד האדם, לאכיפה סלקטיבית ולהפליית מיעוטים מסוימים" בעוד שנוהל עדכני של משטרת ישראל קובע כי יש להימנע מדעה קדומה ולא לדרוש הזדהות מאדם רק בשל צבע עורו, פקחי ההגירה נהגו עד היום לעכב אנשים בין היתר מסיבה זו. האגודה לזכויות האזרח בישראל ביקשה להצטרף להליך כידיד בית המשפט לאור החשיבות העקרונית של התיק והטיעונים שעמדו בבסיסו.
![עו"ד תומר ורשה (צילום: אנטון מיסלאבסקי) עו"ד תומר ורשה (צילום: אנטון מיסלאבסקי)](https://img.mako.co.il/2021/08/20/tomerrrr11_autoOrient_i.jpg)
מדואביצ'י אמר ל-N12 לאחר השחרור: "אני אוהב את ישראל, נפצעתי כאן בפיגוע טרור וניהלתי כאן מערכות יחסים זוגיות. גם כשאחזתי בתעודת זהות ישראלית, עיכבו אותי ברחוב בגלל צבע עורי, ואני מקווה שיהיה בפסק הדין הנוכחי כדי לסייע למלחמה בגזענות".
עורכי הדין תומר ורשה ואסף וייצן, המתמחים בהגירה ומעמד בישראל וייצגו את מדואביצ'י מסרו בתגובה כי "בית המשפט המחוזי הבהיר כי יש ליישם סטנדרט אחיד גם אצל פקחי ההגירה, והם מחויבים לפעול בשוויון וללא דעה קדומה גם בסוגיות של איתור ומעצר שוהים בלתי חוקיים. השוויון בפני החוק הוא עקרון יסוד שיש להגן עליו בכל דרך. ברור מאליו שמדינת ישראל זכאית לאכוף את חוקי ההגירה שלה על שוהים בלתי חוקיים, אלא שאנו מצפים שהאכיפה תתבצע באופן שוויוני כלפי מי ששוהה שלא כחוק, בין שהוא מניגריה ובין שהוא משבדיה, ארצות הברית או אוקראינה, וזהו בדיוק המסר שיצא מבית המשפט".
![עו"ד אסף וייצן עו"ד אסף וייצן](https://img.mako.co.il/2021/08/20/assp1234_autoOrient_i.jpg)
"נתוני משרד הפנים עצמו מראים שיש בישראל כ-60 אלף שוהים בלתי חוקיים לבני עור, למול כ-2,000 שב"חים אפריקאים שחורי עור בלבד - יחס של 1 ל-30", הוסיף עו"ד ורשה. "טוב תעשה המדינה אפוא אם תמצא דרך לאכוף את חוקיה בצורה מתאימה יותר, שתאפשר איתור ואכיפה שלא על בסיס צבע עור. הפער העצום מוכיח שהשיטה הנוכחית אינה נכונה וגם אינה אפקטיבית".
"כדי להגן גם על אזרחי ישראל האתיופים, הערבים, המזרחיים וכו' מפני אכיפה לא שוויונית, יש להשריש את האיסור על פרופיילינג בכלל רשויות האכיפה בישראל, וזה נכון גם כשמדובר ברשות האוכלוסין, כפי שנקבע בבירור בפסק הדין", סיכם עו"ד וייצן.