פרסום ההסכמים הקואליציוניים המלאים אמש (שני) במהדורה המרכזית עורר סערה פוליטית. היוזמה לחקיקת חוק "צינון" לראש ממשלה, שעשוי למנוע מנתניהו להתמודד לכנסת, הובילה לתגובות קשות וכן לניסיון של ימינה להתנער מהסעיף. כמו כן, בהסכמים הקואליציוניים הוסכם על שינוי חקיקה שיאפשר פיצול סיעה בכנסת בקלות יותר. מה בעצם המשמעות הפוליטית של היוזמות, איך זה ישפיע על היציבות ומה כן אפשר לעשות? מומחי המכון הישראלי לדמוקרטיה, ד"ר עמיר פוקס וד"ר אסף שפירא, מסבירים.
ש: האם יש תקדימים לצינון ראשי ממשלה טרם היבחרותם לפרלמנט?
ד"ר אסף שפירא, ראש התוכנית לרפורמות פוליטיות במכון הישראלי לדמוקרטיה, מסביר: "לא נהוגה הגבלת כהונה על ראש ממשלה בדמוקרטיות פרלמנטריות כמו ישראל, ובטח שלא החלת חובת צינון בטרם ייבחר שוב לפרלמנט".
ש: עד כמה החלת חובת צינון היא מידתית?
ד"ר עמיר פוקס, חוקר בכיר במכון הישראלי לדמוקרטיה: "המניעה ממי שכיהן כראש ממשלה לשתי קדנציות להיבחר כחבר כנסת למשך 4 שנים, פוגעת פגיעה קשה בזכות לבחור ולהיבחר. מדובר בפגיעה לא מוצדקת ולא מידתית, בוודאי כשמדובר בזכות כה יסודית בדמוקרטיה. מובן גם שהיא מועלית על רקע פרסונלי ולכן בעייתית, כמו חקיקה פרסונלית באופן כללי, וטוב שהתברר כי אין כוונה לקדם את הגרסה הזאת".
ש: ומה בנוגע להגבלת כהונת ראש ממשלה?
ד"ר שפירא: "מדובר בסוגיה מורכבת. אין תקדים לכך בדמוקרטיות פרלמנטריות להגבלת כהונה, והמנגנונים שהוצעו עד כה בישראל עלולים לפגוע ביציבות ובמשילות. בפרט, הגבלת הכהונה תפגע בעיקרון האחריותיות, כך שהבוחרים לא יוכלו לתגמל ולהעניש ראשי ממשלה בכהונתם האחרונה. מאידך, צעד כזה יגביל את עוצמת ראש הממשלה, שהתגברה בשנים האחרונות ויעודד תחרות ותחלופה שלטונית, שהם עקרונות דמוקרטיים חשובים".
ש: האפשרות לפצל סיעות, מה הנזק העתידי ממהלך כזה? איך זה ישפיע על היציבות?
ד"ר שפירא: "כבר היום הכנסת סובלת מריבוי פיצולי סיעות. ראינו זאת היטב בכנסת הקודמת, שבה התפצלו זמן קצר אחרי הקמת הממשלה כחול לבן, העבודה-גשר-מרצ וימינה. קשה כמובן לחזות אם ומי יתפלגו לפי הכלל שמאפשר ל-4 חברי סיעה להתפלג, אבל ברור שחקיקה זו עלולה לגרום לפיצול סיעות ולהגביר את הפיצול הכללי בכנסת".
"פיצול סיעות פוגע באמון הציבור בפוליטיקה: גם כי הציבור בחר בסיעה מאוחדת, וגם כי הציבור חושב שהפיצול מתבצע בעיקר לצרכים אישיים כמו משרות בממשלה. ריבוי סיעות בכנסת ובממשלה פוגע בעבודת הכנסת, ביכולת המשילות וביציבות הממשלה".
ש: אם הכנסת כל כך מפוצלת כיום, יש מקום לערוך תיקון אחר?
ד"ר שפירא: "התיקון הדרוש הוא דווקא להקשות על פיצולי סיעות, במיוחד סיעות משותפות שכיום יכולות להתפלג ללא כל סנקציות. אנחנו מציעים לאסור על התפלגות לפחות בחצי השנה הראשונה לאחר כינון הכנסת - לרבות על התפלגות של סיעות משותפות לפי המפלגות המרכיבות אותן ועל התפלגות של שליש מחברי הסיעה".
![ד"ר אסף שפירא, חוקר במכון הישראלי לדמוקרטיה ד"ר אסף שפירא, חוקר במכון הישראלי לדמוקרטיה](https://img.mako.co.il/2019/09/16/asaaf_b.jpg)
![ד"ר עמיר פוקס ד"ר עמיר פוקס](https://img.mako.co.il/2020/09/10/amir_b.jpg)
ד"ר שפירא וד"ר פוקס סיכמו כי "מדובר שוב בניסיון לשנות את כללי המשחק הפוליטיים לצרכים ספציפיים, בלי כל הצדקה מהותית. זה מזכיר מאוד את 'חוק מופז' שחוקק בשנת 2009 ביוזמת הליכוד מתוך מחשבה שמופז יוביל 7 ח"כים שיתפלגו מסיעת קדימה ויחברו לממשלת נתניהו".