עולם הקריפטו מחכה ל-15 בספטמבר. מה כל כך מיוחד בתאריך הזה? אחרי שנים של דחיות, המטבע המבוזר את'ריום, השני בהיקף השוק שלו רק לביטקוין, יבצע את הניסוי הכי גדול שנוסה על פלטפורמת קריפטו עד כה – שינוי פרוטוקול הכרייה של המטבע, שקיבל את הכינוי The Merge. השינוי הזה אמנם נראה טכני במהותו, אבל הוא לא.
בתנאים מסוימים, המעבר בין השיטה הקיימת, Proof of Work (POW), כלומר הוכחת עבודה, ל-Proof of Stake (POS) שזו הוכחה על בעלות עניין – כן, מבלבל, אבל נגיע לזה וננסה לפשט ככל הניתן – מביא אנשי מקצוע בכירים בענף להעריך שאם המעבר לא יתבצע כראוי, הוא עלול להביא אפילו לקריסת המטבע, שמבוסס כולו על אמון של המשתמשים במערכת. וקריסת טרה-לונה מזכירה לנו היטב מה קורה כשהמשקיעים מאבדים אמון במערכת.
אז מהי בעצם הדרמה הגדולה? עד עכשיו, כריית קריפטו הייתה מבוססת על שיטת ה-POW שיצר סאטושי נקאמוטו בביטקוין. בפשטות מדובר בפרוטוקול של "שיטת העדר" – וככל שהעדר גדול יותר, כך טוב יותר. המשימה של העדר היא להגיע לקונצנזוס. מהו הקונצנזוס? הכרייה עצמה זו בעצם תחרות לסגור "בלוק", שנפתח על גבי הרשת. כדי לסגור את הבלוק, צריך לפתור בעיה קריפטוגרפית שנקראת Hash, כשאת ה-Hash ניתן לפתור רק עם מחשבים חזקים מאוד (ככל שיש יותר מתחרים כך הבעיה מסובכת יותר).
ברגע שכורה מגיע ל-Hash והתהליך עובר אישור של כלל המחשבים ברשת הבלוקצ'יין, כלומר הקונצנזוס מוודא שהתהליך תקין - הבלוק נסגר, וזה מייצר ביטקוינים חדשים שעוברים למי שסגר את הבלוק, בשיטת "המנצח זוכה בכל". האישור של המחשבים האחרים העניק לו את הכינוי POW.
ממרוץ פתוח למרוץ סגור
כעת, המעבר הוא לשיטה המכונה POS שבה יש פחות משתתפים בכל תהליך כרייה. השינוי הזה הוא מהותי, כי הוא מעבר ממרוץ גלובלי בזבזני (ומיד נרחיב על ה"בזבזני") אבל פתוח, למרוץ סגור וחסכוני. איך עושים זאת? לא כולם יוכלו להשתתף בתהליך הכרייה, יהיה צריך לרכוש את הזכות, בהליך שנקרא Staking. רק מי שמפקיד לפחות 32 את'ריום - דגש על "לפחות", כי אפשר יותר - יוכל לכרות מטבעות נוספים. אגב, לפי המחיר הנוכחי של ה-ETH, צריך למעלה מ-50 אלף דולר כדי להיות בעלי עניין. זה כבר חסם רציני ביותר. אדם או קבוצה שמפקידים את הכמות הנדרשת נכנסים לפול שזכאי לקחת חלק בהליך הכרייה, כשההשתתפות עוברת רנדומלית בין בעלי העניין בהגרלה.
משקיע הקריפטו גיא ארמוני: "זה שהכרייה צורכת אנרגיה זו עובדה שאי אפשר להתווכח עליה. האם זה בזבוז? אפשר להסתכל על זה אחרת: זה מה שהופך את המטבע לכל כך מאובטח ומבוזר"
המטרה הראשונה של השינוי הוא מענה לביקורת האדירה שנמתחת על תעשיית הקריפטו כולה: היא משתמשת במשאבים אדירים של חשמל וכוח מחשוב, כי אחרת אין לה יכולת להתקיים ולשמור על עצמה. וככל שהביטקוין עולה, כך נוצרות יותר ויותר "חוות כרייה", שמשתמשות באחוזים הולכים וגוברים מרשת החשמל עבור רווח אישי של הכורים. המירוץ המצומצם יותר - שמשתמש בפחות משתתפים בכל פעם - יאפשר פחות כוח מחשוב.
וכן באת'ריום החליטו לשנות את כללי המשחק ולמצוא פתרון אקולוגי יותר, אבל יש לכך חסרונות משמעותיים שזוכים לביקורת בתוך קהילת הקריפטו: באמצעות המעבר מהוכחת עבודה להוכחת בעלות עניין, הרשת הופכת לפחות מבוזרת ויותר ריכוזית. פחות אנשים - פחות ביזור. אז כן, השיטה החדשה תוריד את עלויות החשמל של הכרייה ב-99% - אבל ההשלכות של השינוי עצמו על המטבע עלולות לשבש את המערכת כולה.
![גיא ארמוני (צילום: קארין פתאל, יחצ) גיא ארמוני (צילום: קארין פתאל, יחצ)](https://img.mako.co.il/2022/08/30/IMG-20220829-WA0002_autoOrient_i.jpg)
"הביקורת שהייתה על ה-POW היא שזה בזבזני באנרגיה, אבל אפשר להסתכל על זה בכל מיני היבטים", אומר היזם ומשקיע הקריפטו גיא ארמוני. "זה שהכרייה צורכת אנרגיה זו עובדה שאי אפשר להתווכח עליה. האם זה בזבוז? אפשר להסתכל על זה אחרת: זה מה שהופך את המטבע לכל כך מאובטח ומבוזר. את'ריום החל כ-POW וכבר בשלבים הראשונים היו דיונים על איזה פרוטוקול צריך. השינוי עכשיו הוא חלק מהתהליך שהא'תריום אמור לעבור, אבל יש טרייד אוף", הוסיף.
מה הטרייד אוף?
"בקריפטו יש טרייד אוף בין ביזוריות, אבטחה וסקיילביליות. השניים הראשונים הם החשובים יותר, כשרוצים לשמור על ביזוריות ואבטחה - לפני הרצון להגדיל את הרשת. בגלל זה בביטקוין לוקח כל כך הרבה זמן לשוק לגדול".
וכאן ארמוני בעצם מכוון ל-2 המטרות המרכזיות למהלך שאינן אקולוגיות: האחת היא לעשות סקייליניג, כלומר להגדיל את כמות העסקאות (היות שנדרשות להן פחות משתתפים). השנייה, היא לשמור כמה שיותר מטבעות בתוך המערכת ובכך לייצר יכולת לשמר ערך ולהיות פחות תנודתי - כלומר להפוך את האת'ר ליציב יותר. הסיכון בכך הוא שאין מערכת שאינה נתונה להטיות, כולל האת'ר. וככל שהמרוץ פתוח יותר, כך יש לו יכולת לאזן את עצמו. השאלה אם האיזון הזה יוכל להימשך על גבי ה-POS - זו שאלת השאלות.
ד"ר מילי פרי: "אבטחה זה נושא אחד. שהרשת תעבוד כמו שצריך עם רשתות הבלוקצ'יין האחרות - זה לא פחות חשוב. יכול להיות שהמעבר הזה לא יחזיק מים. זה רעיון חדש, ומקווים שהוא יעבוד"
החשש להטייה אמיתי ובסוף יכול להשפיע על אמון המשתמשים, כמו גם על הכדאיות הכלכלית - והעניין הוא שזה כבר קרה במערכת של את'ריום. "מישהו גילה פרצה שדרכה הוא הצליח לגנוב הרבה מאוד כסף מהמערכת. אחרי שגילו את זה, כמובן שהליקוי תוקן ואחרי הרבה התלבטות ועם המון ביקורת מצד הקהילה על ההתערבות שלו, ויטליק (בוטרין, מייסד האת'ריום) התערב והחזיר את הכסף", מספרת ד"ר מילי פרי, יו"ר מרכז הבלוקצ'יין של הלשכה לטכנולוגיות מידע בישראל ויועצת לבנק העולמי ולאיחוד האירופאי בנושאי קריפטו.
"להחליף למטוס מנוע באמצע טיסה"
אז מה כל זה בעצם אומר? שאת'ריום יוצא לטיסת מבחן משמעותית מאוד, שיכולה לפגוע לו, פשוטו כמשמעו, בבטן הרכה. זו גם הסיבה שדחו את ההחלטה על המעבר ל-POS שוב ושוב. "מה שיקרה באת'ריום זה בעצם להחליף את המנועים של המטוס תוך כדי טיסה", אומרת ד"ר פרי.
"אם זה לא יקרה כמו שצריך, האת'ריום יכול להיעלם. בעניין של האבטחה, עם הקונצנזוס זה הופך את הרשת לחזקה יותר וביטקוינרים טוענים שה-POS לא בטוח. אבל אבטחה זה נושא אחד. שהרשת תעבוד כמו שצריך עם רשתות הבלוקצ'יין האחרות - זה לא פחות חשוב. ככה זה התחיל ברשת האינטרנט, עד שהגיע HTTP שעשה האחדה. יכול להיות שהמעבר הזה לא יחזיק מים. זה רעיון חדש, ומקווים שהוא יעבוד", סיכמה.
![מילי פרי, מומחית קריפטו (צילום: ירדן רוקח, יחצ) מילי פרי, מומחית קריפטו (צילום: ירדן רוקח, יחצ)](https://img.mako.co.il/2022/06/24/miliperi_autoOrient_i.jpg)
ארמוני מסכים שה-POS יכול להוות בעיה, אבל הוא גם הזדמנות. "יש הרבה אפשרויות שזה פותח, זה חלק מהרודמאפ של את'ריום באופן כללי. זה שינוי שנבנה באופן הדרגתי לאורך שנים", הוא אומר.
"הם בנו את זה בצורה כזו שהשינויים והשידרוגים יהיו הדרגתיים. עכשיו אנחנו בשלב המרג': הם הולכים לפרק את הבלוקצ'יין ל-16 בלוקצ'יינים שונים, כדי לשפר את הסקיילביליות. זה שלב מאוד קריטי ולא סתם מדברים עליו יותר. הוא מאוד 'אין יור פייס'. מבחינת הכותרת: האת'ריום יצרוך פחות חשמל, וזה יהיה ESG.
"השאלה מה עומד מהצד השני, כשיש טרייד אוף לביזוריות והאבטחה. אז צריך לקחת את זה בחשבון. נכון לכרגע, אני מעריך שבנקודת הזמן הזו יש לשינוי הזה יתרונות וחסרונות וצריך להסתכל על הדברים כמו שהם ולראות לאן ואיך הם יתפתחו", סיכם.
לסיכום, הניסוי של אתריום הוא מהלך משמעותי, שיכול להפוך את הבלוקצ'יין להרבה יותר בר קיימא מצד אחד ולהוריד 99% מעלויות הכרייה, שזה מבורך בהתחשב בכמויות האנרגיה הנדרשות כיום כדי לכרות את המטבעות. עם זאת, ראינו כבר פרדיגמות בקריפטו שקרסו, אולי מזוויות אחרות ועדיין. הכישלון הצורם של Terra ולונה, המטבעות ה"יציבים" שקרסו, כמו גם קריסתם של מלוות הקריפטו, BlockFi וצלזיוס, מראים כמה זה שוק רגיש ותנודתי. והאת'ריום, יכול להתרסק במחיר ובשווי כמו כל נכס אחר - אם העדר ישעט אל מחוץ לדלת, המערכת תהיה בבעיה.
אם המהלך יצליח, אחת מהמכשלות הגדולות ביותר של עולם הקריפטו ייפתרו ויכולות להטות את מאזני הפופולריות לכיוון האיתריום "החסכוני והירוק" על חשבונו של הביטקוין "הבזבזני והמזהם". אבל בסוף, הכול יסתכם בשאלה אחת, שעליה תקום ותיפול המערכת: האם אפשר לסמוך על פרוטוקול הכרייה החדש, או שאי אפשר? ימים יגידו אם יחסכו 99% מהוצאות החשמל על כריית את'ריום או 100% ממנו.