כתב אישום הוגש נגד מייסדת הסטארט אפ Frank צ'ארלי ג'אוויס בת ה-30, שקיבלה מימון בין היתר מקרן אלף הישראלית. ג'אוויס נעצרה אתמול (יום שלישי) בניו ג'רזי והואשמה כי בדתה נתונים שהגישה לבנק ההשקעות ג'יי.פי מורגן בעת מגעים למכור לו את הסטארט אפ לפי שווי של 176 מיליון דולר.
ה-FT מדווח שהתובע הדרומי של מדינת ניו יורק האשים את ג'אוויס בקונספירציה לביצוע הונאה ובהונאה בניירות ערך. בין היתר נטען כי ג'אוויס הציגה לבנק מצג שווא כאילו ל-Frank יש מיליון משתמשים. זאת בשעה שבפועל רשימת המשתמשים של החברה היתה מלאה בשמות וכתובות מזויפים, והיו לה 300 אלף משתמשים בלבד.
"המעצר צריך להוות אזהרה ליזמים שמשקרים במטרה לקדם את העסקים שלהם. השקרים שלכם ישיגו אתכם", אמר התובע דאמיאן וויליאמס.
- צ'ארלי ג'אוויס לא לבד: הנוכלים של עמק הסיליקון שהונו משקיעים במיליארדי דולרים >>
כתב האישום החדש מצטרף לתביעה שהגיש הבנק עצמו בסוף 2022 ותביעה אזרחית שהגישה נגד ג'אוויס רשות ניירות ערך האמריקאית ה-SEC. האישומים הפליליים כנגד ג׳אוויס עשויים להסתכם אם תורשע ב-30 שנה בכלא. דובר מטעם ג׳אוויס מסר שהיא דוחה את ההאשמות נגדה.
ג׳אוויס נחשבה לאחת היזמיות המבטיחות בארה״ב, ונכללה לאחרונה ברשימת 30 מתחת ל-30 של מגזין "פורבס" - רשימה שכללה בעבר בין היתר את מייסד בורסת הקריפטו FTX סם בנקמן-פריד, שגם נגדו הוגש כתב אישום בטענות הונאה.
היא שיווקה למשקיעים את פרנק כ"אמזון של ההשכלה הגבוהה" והציגה את החברה כמסייעת לסטודנטים לפנות לסיוע פיננסי למימון השכלתם. ג'אווס רתמה לחזון שלה משקיעים כ-Reach Capital ואת המיליארדר מארק רוואן.
בין משקיעי הסיד של החברה נמנתה גם קרן אלף הישראלית, שהשקיעה בה 5.5 מיליון דולר בחברה. עד למכירת החברה לג'יי. פי מורגן ישב השותף המייסד של אלף, מייקל אייזנברג בדירקטריון של פרנק.
![מייקל אייזנברג (צילום: יונתן זינדל, flash90) מייקל אייזנברג (צילום: יונתן זינדל, flash90)](https://img.mako.co.il/2022/01/04/michael_eisenberg_re_autoOrient_i.jpg)
לפי התביעה שהגיש בנק ג׳יי.פי מורגן בסוף 2022, הבנק ביקש מפרנק לראות את רשימת הלקוחות שלה, ולמעשה קיבל רשימה עם שמות וכתובות מזויפים של אנשים שלא קיימים. לאחר מכן, ג׳אוויס סירבה למסור את רשימת הלקוחות האמיתית של הסטארט אפ, בטענה שאינה רוצה להפקיר את הפרטיות של המשתמשים.
לפי התביעה, ג׳אוויס וה-Chief Growth Officer שלה ביקשו ממפתח בכיר בחברה ליצור רשימה של לקוחות מזויפים עבורם. כשסירב, הם פנו לפרופסור ל-Data Science ליצור את הרשימה, עליה קיבל 18 אלף דולר. בנוסף, החברה שילמה 105 אלף דולר עבור רשימת לקוחות של חברת מרקטינג, כדי ליצור רשימה נוספת של לקוחות.