מלחמת חרבות ברזל השפיעה עמוקות על שוק התעסוקה בכלל ועל ענף ההייטק בפרט. אחת ההשפעות המיידיות של הלחימה היתה ההיעדרות של עובדים שגוייסו למילואים ממקום העבודה. ככל שעובר הזמן, גם ההיעדרות של אנשים בתפקידי ניהול מורגשת, וחברות הייטק שמעסיקות צוותים בחו"ל גילו שאלו מתקשים לבצע את עבודתם כשמנהליהם שנקראו למילואים נעדרים.
הימשכות הלחימה מעמידה לקוחות זרים של חברות הייטק בפני דילמה: האם לחתום חוזה ארוך טווח עם חברה ישראלית או להעדיף את המתחרים במדינות שונות? לקוחות שבוחרים בהייטק הישראלי רוצים לוודא שקיימת תוכניות להמשכיות עסקית במקרה של הרחבת המלחמה או תרחיש עלטה.
![עובדים במיקור חוץ ממזרח אירופה (צילום: AppGreat) עובדים במיקור חוץ ממזרח אירופה (צילום: AppGreat)](https://img.mako.co.il/2024/08/11/Mikur_autoOrient_i.jpg)
"כדי לשקף ללקוחות שהם יוכלו להמשיך לקבל תמיכה עם הרחבת המלחמה, או להיפגש פיזית למרות אתגרי החשש לבקר בישראל וצמצום הטיסות, ההייטק החל לייצר צוותים "בלתי תלויים", מסביר ג'וש שהם, ממייסדי חברת AppGreat המספקת לחברות הייטק שירותי מיקור חוץ במזרח אירופה. "הכוונה לצוותים שאינם מושפעים מהיעדרות של מנהלים בישראל במקרה חירום, ולכן נוספים תפקידים ניהוליים גם בצוותים בחו"ל".
מאז תחילת המלחמה, חברות ההייטק הרחיבו את גיוסי העובדים בחו"ל, בדגש על תפקידי שירות ותמיכה. על פי נתוני AppGreat, הדרישה לגיוס משרות Customer-facing – משרות שפוגשות באופן ישיר את הלקוח - זינקה פי 5. בין המשרות המבוקשות: מנהלי מוצר, תמיכת לקוחות, ומנהלי פרויקט. במקצועות טכנולוגיים חלה קפיצה של פי 3 בדרישה ל- Solution Architectבחו"ל ואילו בדרישה לאנשי פיתוח יש עליה של 70%.
חלק מהחברות בישראל כבר החלו להיערך מראש לתרחיש של הרחבת הלחימה. אהובי מראד, דירקטורית משאבי אנוש בחברת הסייבר סולט סקיוריטי (Salt Security) מספרת כי "עוד בפעם הקודמת כהיערכות לתגובה האיראנית באפריל, העברנו פעילות באופן זמני ליוון למשך חודש. לקחנו בחשבון שאולי יתרחש מצב שניהול המערכות ייעשה גם משם כדי לחפות על הפעילות בישראל, ואנחנו גמישים לעשות זאת שוב במקרה הצורך".
![ג'וש שהם ורמי נחום, מייסדי AppGreat (צילום: AppGreat) ג'וש שהם ורמי נחום, מייסדי AppGreat (צילום: AppGreat)](https://img.mako.co.il/2024/08/11/Josh_Shaham_Rami_Nahum_autoOrient_i.jpg)
לפי רמי נחום, ממייסדי AppGreat, המרוויחה העיקרית מהדרישה העולה למנהלים מקומיים בחו"ל היא רומניה. "הרומנים מאוד פתוחים למשרות ניהול בצורה בולטת מעל מדינות מזרח אירופה וקל יותר לגייס בה ראשי קבוצות וראשי צוותים", הוא מסביר. בעקבות המלחמה, מציין נחום, החברה שלו החליטה "להקצות מנהלת משאבי אנוש מקומית, שתשמש כגשר תרבותי בין הצוותים, כי אנחנו כישראלים לא תמיד מכירים את הדינמיקה המקומית".
מראד מוסיפה ומציינת כי מנכ"ל החברה שלה כבר תכנן רילוקיישן לניו יורק בלי קשר להשלכות המלחמה, מתוך אסטרטגיה להמשך גידול החברה, אולם לדבריה "אין ספק שמהלך של חיזוק שכבת ההנהלה הבכירה בחו"ל משפיע לחיוב גם בעניין הזה."