בכתב אישום שהוגש ב-2017 נטען כי הנאשם, מומחה בשוק ההון, רכש בינואר 2015 מניות תוך שימוש במידע פנים שלפיו בעל השליטה בחברה מתכוון לצאת בהצעת רכש לציבור. השופט חאלד כבוב זיכה את הנאשם וקיבל את גרסתו שלפיה הוא לא התבסס על מידע פנים אלא על הערכה מקצועית של נתוני החברה.
על פי כתב האישום, בין השנים 2012-2016 שימש הנאשם כיועץ של חברת ״המשביר 365״ בתחום שוק ההון. באותו זמן החזיקה המשביר במניות חברת ״גטר גרופ״, שעוסקת בשיווק מוצרי מיכון משרדי וציוד רפואי.
ביולי 2015 חברת גטר פרסמה דיווח מיידי שלפיו בעל השליטה בה בוחן אפשרות לבצע מהלך של רכישת כל מניות החברה המוחזקות בידי הציבור במחיר של 22.92 שקל למניה.
עוד נטען כי יום קודם לפרסום הדיווח, רכש הנאשם 20,000 מניות של גטר גרופ בסכום של כ-200,000 שקל. בעקבות פרסום הדיווח לציבור הרחב עלה שער המניה של גטר בכ-19% והנאשם מכר את כל המניות שקנה ברווח של כ-68,212 שקל.
המאשימה הוסיפה כי בתקופה שקדמה לפרסום הדיווח, בעל השליטה בגטר גרופ פנה למחזיקי מניות עיקריים מהציבור ובין היתר למנכ״ל המשביר ועדכן אותם בכוונתו לצאת בהצעת רכש. לטענת המאשימה, בסמוך לאחר שיחה זו סיפר מנכ״ל המשביר לנאשם על כוונת הרכש. הנאשם עשה שימוש אסור במידע ורכש על בסיסו מניות של גטר.
הנאשם מצידו כפר באופן מוחלט באישום. לדבריו, רכישת המניות, כמו גם רכישות קודמות שלו של מניית גטר, נעשו רק על סמך מידע שאסף אודות החברה במשך שנים ועל בסיס ניתוח מקצועי שלו שהוביל אותו להערכה שבעל השליטה עתיד לצאת בהצעת רכש.
לטענת הנאשם, התיק בנוי על השערות והנחות לא מבוססות ולא על ראיות ישירות. הוא הדגיש כי לא ידע על השיחה בין בעל השליטה למנכ״ל המשביר ובכל מקרה, באותה שיחה לא עבר כל מידע אסור שכן מדובר היה לכל היותר בהתעניינות לגבי אפשרות מכירת מניות.
הנאשם הדגיש כי התעניין במניית גטר לאורך שנים ועקב אחריה באופן יום יומי. הוא הסביר כי העובדה שבעל השליטה בחברה שהחזיק במעל 80% ממניותיה המשיך לאסוף מניות הצביעה באופן הגיוני וסביר שבכוונתו לבצע הצעת רכש.
לדבריו, כתב האישום נגדו הוגש רק מאחר שבעבר הורשע בעבירה על חוק ניירות ערך.
רק בדק נכונות
לדבריו, עדויותיהם של מנכ״ל המשביר ובעל השליטה בגטר סתרו את טענות המאשימה. בעל השליטה העיד שבשיחה עם המנכ״ל הוא רק בדק את נכונות המשביר למכור את מניות גטר גרופ ולא העלה את נושא הצעת הרכש. זאת ועוד, מעדות המנכ״ל עלה כי פניית בעל השליטה אליו נעשתה רק לאחר פרסום הדיווח המיידי.
השופט הוסיף כי אמנם עיתוי והיקף רכישת המניות על ידי הנאשם מחשידים אך אין די בכך כדי לבסס מסקנה מרשיעה. זאת, מאחר שגרסת הנאשם שלפיה הוא ניסה לרכוש את מניות החברה והאמין ברווחיותה עוד קודם לאירועים נשוא כתב האישום הייתה אמינה ולא נסתרה.
ב״כ המאשימה: פרקליטות מחוז תל אביב (מיסוי וכלכלה)
ב״כ הנאשם: משרד עו״ד הרצוג פוקס נאמן
עו"ד אמנון גולן עוסק/ת ב- פלילי
הכותב/ת לא ייצג/ה בתיק.
הכתבה באדיבות אתר המשפט הישראלי פסקדין
פסקדין הוא אתר תוכן משפטי ופלטפורמה
המספקת שירותי שיווק דיגיטלי למשרדי עורכי דין מובילים בישראל